КЊИЖЕВНИК И ВИЗИОНАР: Навршава се 140 година од рођења великог руског писца Јевгенија Замјатина (1884 - 1937)
ДЕПЕРСОНАЛИЗАЦИЈА човека и његово претварање у број, можда је двадесетих година XX века спадала у жанр фантастике, али данас је пример оствареног тоталитаризма и аутократије
![КЊИЖЕВНИК И ВИЗИОНАР: Навршава се 140 година од рођења великог руског писца Јевгенија Замјатина (1884 - 1937) КЊИЖЕВНИК И ВИЗИОНАР: Навршава се 140 година од рођења великог руског писца Јевгенија Замјатина (1884 - 1937)](/data/images/2024-02-12/451989_profimedia-0637104853_fmob.jpg)
Фото Profimedia
"Праву књижевност могу да стварају само лудаци, пустињаци, јеретици, сањари, бунтовници и скептици, а не вредни и поуздани функционери".
Ове године се навршава 140 година од рођења великог руског писца Јевгенија Замјатина, читалачкој публици познатог по роману-антиутопији "Ми". Рођен 1884. године у Липецкој области, син православног свештеника и пијанисткиње, завршава гимназију у Вороњежу, уписује Политехнички институт у Петрограду, постаје инжењер бродоградње и професор на Институту. Још за време студентских дана Замјатин иступа као бескомпромисан критичар царског режима али и скептик новог уређења, те бива хапшен, прогањан и затваран. Прве приповетке пише пре Октобарске револуције под видним утицајем Гогоља, Достојевског и Љескова. Централна тема тих приповедака (Провинција - 1913) јесте учмала и успавана руска провинција, изолована и одсечена од спољашњег света, провинција у којој влада малограђанштина, примитивизам, незнање, интертност и духовна осиромашеност. Критички оштро и стилски изванредно, Замјатин нам приказује јалово и тупо битисање "сувишних људи" и њихову немогућност да искораче из таквог вековима наслаганог провинцијалног блата. Пишући паралелно уметничку прозу и научне текстове из области бродоградње, 1916. године Замјатин одлази у Енглеску као стручњак за изградњу руских ледоломаца.
Иако боравак у Њукаслу, Глазгову и Лондону представља за Замјатина сусрет са индустријски развијеним и цивилизованим Западом, управо тамо развија основне утопистичке и антиутопистичке идеје, које ће се провлачити у његовом даљем стваралаштву, истичући у први план круцијални конфликт између слободне воље појединца и рационалистичког друштвеног уређења. По повратку у Русију 1917. године, пише новелу Острвљани, у којој на сатиричан начин описује блазираност и уштогљеност енглеског друштва где је све предодређено, унапред организовано и унифицирано до те мере да се човек као индивидуа топи и губи у тој лицемерној средини. По повратку у разрушени, оскрнављени и осиромашени Петроград, Замјатин наставља да пише приче, бајке за одрасле, и приповетке блиске жанру социјално-научне фантастике; у петроградском "Дому уметности" држи предавања из књижевности младим писцима који ће 1921. формирати групу "Серапионова браћа", постаје члан редакције "Светска књижевност", учествује у издавању независног књижевно-уметничког часописа "Руски савременик". У својим есејима, несумњиво под утицајем разнородних футуристичких струјања у литератури али и под утицајем романа Херберта Велса о ком је написао књигу 1922. године, Замјатин истиче застарелост реалистичких координата еуклидовског света, њихову непомичност, лажност и површност, сматрајући да је књижевно-историјски контекст и формално и идејно превазишао такву врсту погледа на свет: "Окамењени живот старе предреволуционарне Русије скоро да није дао - и није могао дати - обрасце социјалне и научне фантастике...
![](/data/images/2024-02-12/451990_jevgenij-zamjatin-roman-mi-novosti_iff.jpg?1707763065)
Фото Новости
Али послереволуционарна Русија, која је постала најфантастичнија од свих земаља савремене Европе, несумњиво ће одразити тај период своје историје у фантастичној литератури". Замјатин је револуцију видео у свему: у науци, социјалном животу, уметности, религији. За њега је револуција била космичко, универзално стање, бескомпромисна борба, динамика кретања против окошталих догми и утврђених канона. Критику рационалистичких начела утопије, догматизацију и канонизацију друштва, колизију између индивидуе и масе, Замјатин је приказао и у драми Ломаче светог Доминика (1921). Своју ироничну, песимистичку али и пророчку слику света Замјатин нам с изванредном убедљивошћу и стилским мајсторством презентује у роману "Ми" (1920), првом антиутопијском роману у историји светске књижевности, који је послужио као инспирација многим светским писцима попут Хакслија, Орвела, Бредберија. Роман "Ми" није могао бити објављен у Русији, јер је окарактерисан као идеолошки неприхватљива карикатура социјалистичког и комунистичког друштва будућности. Објављен је на енглеском језику у Америци 1924. а у Совјетском Савезу тек 1988. године. Сам Замјатин је био жестоко критикован и на удару власти, тако да је 1929. године иступио из Савеза писаца, а 1932. емигрирао у Париз у којем је преминуо пет година касније.
Инжењер по струци, Замјатин у овој антутопији гради Интеграл, космички брод смештен далеко у будућности у чијој изградњи учествују сви становници савршено организоване Јединствене Државе којом влада Добротвор. Композиционо, цео роман се састоји из 40 дневничких записа главног јунака Д-503, математичара и једног од конструктора Интеграла.
![](/data/images/2024-02-12/451988_profimedia-0637104781_iff.jpg?1707763121)
Илустрација за Замјатинове приче објављене у Русији , Фото profimedia-
Попут главног јунака, и остали јунаци су бројеви - безимени, обезличени шрафови једне организоване и бруталне машинерије у којој не постоји индивидуалност, право на избор и лична слобода - постоји само сливање у колектив који мора функционисати унисоно, кретати се по унапред задатим координатама и живети у "идеалној неслободи" Јединствене Државе, својеврсном пандану паноптикума Бентама - стакленој, прозирној ћелији коју надзиру они који су "једнакији од других". Приповедачки језик романа "Ми" је прецизан, сведен, математички конструисан и гротескан, што додатно развија ритам и динамику текста, стварајући колизију и у самом читаоцу. Идејни конфликт: човек-машина, култ технике и убрзана индустријализација карактеристични за футуристичким тенденције у књижевности, створили су декор Замјатину за приказивање дехуманизованог друштва у којем је "душа" приказана као болест.
Деперсонализација човека и његово претварање у број - матични код државе и система - у којој се "колективна друштвена срећа" поистовећује с послушношћу према владару "Добротвору", можда је двадесетих година XX века спадала у жанр фантастике, али данас је пример оствареног тоталитаризма и аутократије, који видимо у већини друштвених система, што Замјатина сврстава не само у изузетне писце, већ и визионаре који су имали дар да предвиде будућност.
(Професор руске књижевности на Филолошком факултету)
Препоручујемо
![КОЧИЋ НА КИНЕСКОМ: Стрипјоветке нашег великог писца до сада преведене на седам језика КОЧИЋ НА КИНЕСКОМ: Стрипјоветке нашег великог писца до сада преведене на седам језика](/data/images/2024-02-12/451882_kocic_t.jpg?time=1707745365)
КОЧИЋ НА КИНЕСКОМ: "Стрипјоветке" нашег великог писца до сада преведене на седам језика
12. 02. 2024. у 14:39
![ЈУБИЛЕЈ ПУЛС ТЕАТРА: Петнаест година од оснивања професионалног позоришта у Лазаревцу ЈУБИЛЕЈ ПУЛС ТЕАТРА: Петнаест година од оснивања професионалног позоришта у Лазаревцу](/data/images/2024-02-12/451873_puls_t.jpg?time=1707744589)
ЈУБИЛЕЈ ПУЛС ТЕАТРА: Петнаест година од оснивања професионалног позоришта у Лазаревцу
12. 02. 2024. у 14:24
![ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти](/data/images/2024-09-01/522812_1_kf.jpg?time=1725186519)
ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за "Новости" дао прогнозу, овакав септембар се не памти
СРБИЈА овакво лето не памти. Први је септембар, а тропске температуре се настављају, као да смо у сред лета. И томе се не назире крај.
01. 09. 2024. у 12:28
![ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО) ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)](/data/images/2024-09-01/522900_1_kf.jpg?time=1725195975)
ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)
РУСИЈА је гађала данас Харков са најмање десет ракета типа Искандер и С-300/400, након великог, ноћног напада Украјине беспилотним летелицама на 15 руских региона, укључујући Москву, преносе украјински медији.
01. 09. 2024. у 15:01
![ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице](/data/images/2024-09-05/524032_boradj-tompson-novosti-youtube_kf.jpg?time=1725524694)
"ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ" Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице
ЛЕГЕНДАРНИ рокер, песник и лидер групе "Рибља чорба", Бора Ђорђевић, преминуо после вишедневне борбе са тешком болешћу.
05. 09. 2024. у 10:24
Коментари (0)