MEĐUNARODNI DAN BIODIVERZITETA: Izgradnja zajedničke budućnosti za sve vrste na planeti
MEĐUNARODNI dan biološke raznovrsnosti ili Svetski dan biodiverziteta obeležava se 22. maja u svetu kao dan posvećen zaštiti životne sredine.
![МЕЂУНАРОДНИ ДАН БИОДИВЕРЗИТЕТА: Изградња заједничке будућности за све врсте на планети МЕЂУНАРОДНИ ДАН БИОДИВЕРЗИТЕТА: Изградња заједничке будућности за све врсте на планети](/data/images/2023-04-09/338585_tan2023-04-0904023065-4_fmob.jpg)
Foto: AP Photo/Satyajeet Singh Rathor
Biodiverzitet se odnosi na biološku raznovrsnost u svim njenim oblicima, od genetskog sastava biljaka i životinja do kulturnog diverziteta. Biodiverzitet se posmatra na tri nivoa, kroz raznovrsnost vrsta, genetski diverzitet i raznovrsnost ekosistema.
Konvencija o biodiverzitetu je usvojena 1992. godine u Rio de Žaneiru na Samitu o zaštiti životne sredine. Tada je ustanovljena platforma za zaustavljanje smanjivanja biodiverziteta koji podrazumeva raznovrsnost gena, vrsta i ekosistema na Zemlji. Glavni ciljevi ovog dokumenta su očuvanje biološke raznovrsnosti, održivo korišćenje njegovih komponenti i raspodela dobrobiti od korišćenja resursa.
Godine 2009. u Srbiji je na osnovu konvencije donet zakon o potvrđivanju konvencije o biološkoj raznovrsnosti. Cilj je podizanja javne svesti i povećanje razumevanja značaja očuvanja biološke raznvrsnosti. Takođe je značajno i zaustavljanje opadanja broja biljnih i životinjskih vrsta, kao i njihovo izumiranje.
![](/data/images/2023-05-16/351929_predrag-kostin-divlja-srbija-orlovi_iff.jpg?1684251001)
Foto: Instagram/divlja_srbija
Ako biodiverzitet ima problem i čovečanstvo je u problemu
Rešenja klimatske krize, zdravlje, prehrambena sigurnost, dostupnost vode, održivost resursa zavise od rešenja zasnovanih na ispravnom pristupu ekosistemima i biološkoj raznolikosti života na zemlji. Iako se ona prepoznaje kao globalno bogatstvo od ogromne vrednosti za buduće generacije, broj vrsta se značajno smanjuje.
Ljudske aktivnosti značajno su promenile oko tri četvrtine kopnenih ekosistema na planeti
Ljudske aktivnosti narušavaju i prekomerno eksploatišu biokapacitet zemlje, a značajno su promenile oko tri četvrtine kopnenih ekosistema na planeti. Čovek je jedan od elementa i deo ukupne biološke raznovrsnosti planete, koji je istovremeno svojim delovanjem neprestano ugrožava.
![](/data/images/2020-08-17/13185_h-55830168_iff.jpg?1683972267)
Foto: EPA
Narušena prirodna ravnoteža
Gubitak staništa usled poljoprivrede i izgradnje infrastrukture, prekomerna eksploatacija, zagađenje, pojava invazivnih vrsta i klimatski poremećaji izazvani ljudskim aktivnostima, u poslednjih pola veka uzrokovali su najveću promenu biodiverziteta u istoriji čovečanstva.
Oko osam procenata globalnih emisija uzrokovano je paljenjem i krčenjem tropskih šuma
Klimatske promene postaju najveća pretnja biodiverzitetu, delimično zato što utiču takođe i na nenaseljena područja. Gubitak ekosistema povratno utiče i na povećanje emisije gasova staklene bašte. Oko osam procenata globalnih emisija uzrokovano je paljenjem i krčenjem tropskih šuma. Takođe, gubitak močvara je trenutno tri puta brži u procentima od gubitka šuma.
![](/data/images/2023-05-16/351930_predrag-kostin-divlja-srbija-jelen_iff.jpg?1684251028)
Foto: Instagram/divlja_srbija
Međuzavisnost čoveka i ekosistema
Pod uslugama ekosistema se podrazumevaju uslovi i procesi u prirodnim ekosistemima koji omogućuju život čoveka na planeti.
Usluge ekosistema uključuju prečišćavanje vazduha i vode, ublažavanje poplava i suša, detoksikaciju i razgradnju otpada, stvaranje i obnavljanje plodnog zemljišta, oprašivanje useva i prirodne vegetacije, delimičnu stabilizaciju klime, ublažavanje temperaturnih ekstrema i drugo.
Veliki deo planete neistražen
Nauka je do sada zabeležila oko 1,9 miliona različitih živih vrsta na planeti. Procenjuje se da postoji oko 8,7 miliona eukariotskih vrsta (složenih ćelija) na zemlji. Od toga, 86 procenata kopnenih vrsta i 91 procenat vrsta iz okeana, još uvek nije opisano.
Mnogi oblici života su mikroskopske veličine, ili žive duboko pod zemljom, ili u okeanima, a mnoge vrste jednostavno još nisu otkrivene.
Očuvanje prirodne raznolikosti direktno utiče na poboljšanje usluga ekosistema, pre svega na stabilnost i prinose ratarskih useva, stočne hrane i ribarstva. Bioraznolikost je u direktnoj vezi i sa sekvestracijom ugljenika u tlu i smanjenjem uglejn-dioksida u atmosferi, pa ima značajnu ulogu u borbi protiv klimatskih promena.
Bioraznolikost je u direktnoj vezi i sa sekvestracijom ugljenika u tlu i smanjenjem ugljen-dioksida u atmosferi
Bogatstvo biodiverziteta omogućuje hranu, prirodna vlakna, drvo, goriva od biomase, oprašivanje useva, lekove, a doprinosi dobrobiti i materijalnom blagostanju, sigurnosti, društvenim odnosima i zdravlju populacije.
![](/data/images/2023-05-16/351931_peda-kostin-divlja-srbija-leptir_iff.jpg?1684251055)
Foto: Instagram/divlja_srbija
Prema podacima UN-a, više od 80 procenata ljudske ishrane obezbeđuju biljke. Riba obezbeđuje 20 procenata životinjskih proteina za oko 3 milijarde ljudi. Čak 80 posto ljudi koji žive u ruralnim područjima u zemljama u razvoju, oslanja se na tradicionalne biljne lekove u osnovnoj zdravstvenoj zaštititi.
Negativni trendovi u biodiverzitetu ukazuju da se neće ispuniti 80 procenata postavljenih zadataka u okviru Ciljeva održivog razvoja, koji se odnose na siromaštvo, glad, zdravlje
Gubitak biodiverziteta nije samo ekološko pitanje. Ukoliko se nastave, negativni trendovi u biodiverzitetu ukazuju da čovečanstvo neće ispuniti 80 procenata postavljenih zadataka u okviru Ciljeva održivog razvoja (SDGs), koji se odnose na siromaštvo, glad i zdravlje, navela je Međuvladina naučno-politička platforma o biodiverzitetu i uslugama ekosistema (IPBES).
Zvanične politike očuvanja biodiverziteta
Neophodno je zaustaviti gubitak biodiverziteta, kako bi se obezbedila stabilna budućnost na planeti. Svaka peta zemlja na svetu je u opasnosti od kolapsa svojih ekosistema, ugrožavanja prehrambene sigurnosti, obezbeđivanja čiste vode i vazduha i zaštite od poplava.
Svaka peta zemlja na svetu je u opasnosti od kolapsa svojih ekosistema, ugrožavanja prehrambene sigurnosti, obezbeđivanja čiste vode i vazduha i zaštite od poplava
![](/data/images/2023-05-16/351928_kornjaca-resize_iff.jpg?1684251080)
Foto: Instagram/divlja_srbija
Evropski sistem zaštićenih staništa
Evropska zaštićena staništa i vrste nastavljaju da opadaju alarmantnom brzinom, jer su višestruki pritisci sa kojima se suočavaju jednostavno preveliki da bi omogućili njihov oporavak, navedeno je u izveštaju.
Evropska zaštićena staništa i vrste nastavljaju da opadaju alarmantnom brzinom jer su višestruki pritisci sa kojima se suočavaju jednostavno preveliki
Tokom poslednjih 25 godina, EU je izgradila mrežu od 26 hiljada zaštićenih područja unutar svojih granica, koja obuhvataju više od 850 hiljada kvadratnih kilometara. Taj sistem je poznat kao Natura 2000 i to je najveća mreža zaštićenih područja na svetu.
![EVO KADA NAS KONAČNO ČEKA ZAHLAĐENJE: Meteorolog Ristić za Novosti dao prognozu, ovakav septembar se ne pamti EVO KADA NAS KONAČNO ČEKA ZAHLAĐENJE: Meteorolog Ristić za Novosti dao prognozu, ovakav septembar se ne pamti](/data/images/2024-09-01/522812_1_kf.jpg?time=1725186519)
EVO KADA NAS KONAČNO ČEKA ZAHLAĐENjE: Meteorolog Ristić za "Novosti" dao prognozu, ovakav septembar se ne pamti
SRBIJA ovakvo leto ne pamti. Prvi je septembar, a tropske temperature se nastavljaju, kao da smo u sred leta. I tome se ne nazire kraj.
01. 09. 2024. u 12:28
![DESETINE RAKETA PALO NA HARKOV, BROJE SE ŽRTVE: Odgovor na napad Ukrajine tokom noći - dramatični snimci (VIDEO) DESETINE RAKETA PALO NA HARKOV, BROJE SE ŽRTVE: Odgovor na napad Ukrajine tokom noći - dramatični snimci (VIDEO)](/data/images/2024-09-01/522900_1_kf.jpg?time=1725195975)
DESETINE RAKETA PALO NA HARKOV, BROJE SE ŽRTVE: Odgovor na napad Ukrajine tokom noći - dramatični snimci (VIDEO)
RUSIJA je gađala danas Harkov sa najmanje deset raketa tipa Iskander i S-300/400, nakon velikog, noćnog napada Ukrajine bespilotnim letelicama na 15 ruskih regiona, uključujući Moskvu, prenose ukrajinski mediji.
01. 09. 2024. u 15:01
![PRATIO SAM GA, KAKO DA NE Bora dao mišljenje o Tompsonu - u svega tri rečenice PRATIO SAM GA, KAKO DA NE Bora dao mišljenje o Tompsonu - u svega tri rečenice](/data/images/2024-09-05/524032_boradj-tompson-novosti-youtube_kf.jpg?time=1725524694)
"PRATIO SAM GA, KAKO DA NE" Bora dao mišljenje o Tompsonu - u svega tri rečenice
LEGENDARNI roker, pesnik i lider grupe "Riblja čorba", Bora Đorđević, preminuo posle višednevne borbe sa teškom bolešću.
05. 09. 2024. u 10:24
Komentari (0)